Днями начальник Козівської ДПІ Головного управління ДПС у Тернопільській області Володимир Кадубець провів чергову телефону «гарячу лінію» на тему «Особливості застосування РРО/ПРРО».
Під час спілкування із додзвонювачами посадовець відповів на запитання щодо змін у порядку застосування РРО з 1 січня 2022 року, також закликав суб’єктів господарювання не зволікати з реєстрацією РРО/ПРРО, аби дотриматися вимог чинного законодавства України.
– Кому обов’язково застосовувати РРО/ПРРО?
– З 1 січня 2022 року є обов’язковим застосування реєстраторів розрахункових операцій (РРО) або програмних реєстраторів розрахункових операцій (ПРРО) платниками єдиного податку другої-четвертої груп, які проводять готівкові розрахунки.
Відповідно до вимог п. 296.10 ст. 296 Податкового кодексу України РРО або ПРРО не зобов’язані застосовувати лише платники єдиного податку першої групи.
Важливо, що Електронний кабінет надає можливість подання суб’єктами господарювання заяв для реєстрації РРО/ ПРРО (за формою № 1-РРО або № 1-ПРРО) в режимі онлайн.
– Чи зобов’язані фізичні особи – підприємці, які перебувають на третій групі єдиного податку, вести облік товарних запасів?
– Вести облік товарних запасів зобов’язані фізичні особи – підприємці – платники єдиного податку ІІ–ІV груп, якщо вони здійснюють реалізацію технічно складних побутових товарів, що підлягають гарантійному ремонту, лікарських засобів та виробів медичного призначення, ювелірних та побутових виробів з дорогоцінних металів, коштовного та напівкоштовного каміння, або такі підприємці є платниками ПДВ.
Отже, фізичні особи – підприємці третьої групи спрощеної системи оподаткування, які не зареєстровані платниками податку на додану вартість і не здійснюють вищевказані види діяльності, не зобов’язані вести облік товарних запасів.
– Через який період часу можна відстежити чеки, видані програмним РРО ?
– Пошук чеків, виданих ПРРО, можна здійснити за посиланням https://cabinet.tax.gov.ua/cashregs/check.
При цьому чеки, видані в режимі онлайн, доступні для пошуку відразу після реєстрації їх на фіскальному сервері, тобто після завершення розрахунку між покупцем і продавцем.
– Чи можливо скасувати операцію щодо помилково проведеної суми розрахунків через ПРРО?
– Скасування суб’єктом господарювання помилково проведеної суми через програмний реєстратор розрахункових операцій здійснюється шляхом формування розрахункового документу повернення товару (фіскальний касовий чек видачі коштів) або шляхом сторнування попереднього чеку та проведення операції продажу повторно.
– Як працювати з ПРРО, якщо виникли проблеми з Інтернетом?
– На період відсутності зв’язку між ПРРО та фіскальним сервером проведення розрахункових операцій суб’єктом господарювання здійснюється в режимі офлайн, що може тривати не більше ніж 36 годин, та не більше ніж 168 годин протягом календарного місяця, зі створенням електронних розрахункових документів, яким присвоюються фіскальні номери із діапазону фіскальних номерів, сформованих фіскальним сервером.
ПРРО не може працювати в режимі офлайн після спливу встановлених граничних строків застосування такого режиму суб’єктом господарювання, без наявного невикористаного діапазону, а також за наявності зв’язку між ПРРО та фіскальним сервером.
Під час переведення ПРРО в режим офлайн одночасно має бути сформоване електронне Повідомлення про проведення розрахункових операцій у період відсутності зв’язку між програмним реєстратором розрахункових операцій та фіскальним сервером за формою № 4-ПРРО.
При цьому, суб’єкти господарювання (користувачі ПРРО) не формують та не направляють до фіскального сервера Повідомлення за ф. № 4-ПРРО, оскільки воно формується автоматично самим ПРРО при переході в режим офлайн/онлайн.